9.6.2021
![Ira Vahtero ja Erja Raussi](/sites/default/files/styles/renewal_main_image_xl_1x/public/2021-06/Erja_Ira_1361x419.jpg?h=65c9d1a4&itok=ShN_QqdK)
Näistä lähtökohdista käynnistyi aikuiskoulutukseen ja työelämätaitojen tarjoamiseen keskittyneen Taitotalon sekä Kuntoutussäätiön yhteistyö. Yhteistyön ytimessä on osaamisen tunnistaminen ja hiominen työelämän tarpeisiin.
Osaaminen näkyväksi osaamismerkkien avulla
Pilottikohderyhmäksi valittiin Kuntoutussäätiön kuntoutuspalveluyksikön kuntouttavan työtoiminnan Digipaja. Digipajassa tarjotaan nimensä mukaisesti erilaisia digitaalisuuteen liittyviä taitoja, kuten koodaamista, kuva- ja tekstisisältöjen suunnittelemista ja 3D-mallinnusta. Tarjolla on sekä yksilö- että ryhmäprojekteja. Vuorovaikutus on keskeisessä osassa.
Taitotalo ja Kuntoutussäätiö pilotoivat kokonaisuuden, jonka sydämen muodostavat osaamismerkit. Niillä osoitetaan tiettyjen taitojen ja osa-alueiden tunnistamista ja suorittamista.
– Jollakin voi olla kolmenkymmenen vuoden kokemus, mutta kaikkea osaamista ei ole virallisesti todennettu, toteaa palvelujohtaja Ira Vahtero Kuntoutussäätiön Kuntoutuspalveluyksiköstä.
Osaamismerkin voi saada esimerkiksi Teamsin tai muiden ohjelmien opettelemisesta tai muista konkreettisista tehtävistä.
– Mukana on eri taustoilla olevia ihmisiä. Asiakkaana olevat henkilöt voivat uudessa mallissa osoittaa osaamistaan eri kriteereillä ja kerätä siten osaamismerkkejä. Kynnys opiskeluun on matala, toteaa koulutuspäällikkö Erja Raussi Taitotalosta.
Osaamismerkit ovat myös ketterä vastaus työelämän muuttuviin tarpeisiin. Niillä voidaan osoittaa taitoja, joita nyt ja tulevaisuudessa kaivataan.
Voimavaralähtöinen ajattelutapa kirkastaa oman osaamisen
Koulutuksen punaisena lankana on voimavaralähtöinen suhtautuminen osaamisen tunnistamiseen. Oman osaamisen tunnistaminen ja arvostaminen heijastelee isoa asennemuutosta, jota Suomessa tarvitaan. Suurten ikäluokkien vanhetessa kaikki kynnelle kykenevät osaajat tarvitaan mukaan työelämään.
– Kannustamme näkemään, että jokaisella on olemassa osaamista, joka on nyt mahdollista osoittaa osaamismerkkien avulla. Näin rakentuu silta, joka voi jatkossa johtaa myös laajempaan oppimispolkuun.
Osaamismerkit ovat myös erinomainen tapa osoittaa pehmeitä taitoja, joista povataan tulevaisuuden työelämän valttikortteja.
– Osaamismerkkien avulla voi osoittaa esimerkiksi empatian, muutoskyvyn ja verkostoitumisen taitoja. Osaamismerkkien tärkeys korostuu tulevaisuudessa varsinkin tällaisten taitojen osalta, Vahtero toteaa.
Raussi kannustaa myös työnantajia kysymään rekrytointiprosesseissaan, millaista erilaista osaamista hakijalla on.
– Merkithän voisi laittaa näkyville esimerkiksi LinkedIn-profiiliin, Raussi ideoi.
Oppimispolun mahdollistaminen jokaiselle
Taitotalon ja Kuntoutussäätiön yhteistyö on osa Oikeus osata -ohjelmaa ja hanke sijoittuu aikavälille 1.1.2021–30.6.2022. Opetus- ja kulttuuriministeriön sekä Opetushallituksen koordinoiman ohjelman tavoitteena on parantaa oppimisen edellytyksiä ja oppimistuloksia, lisätä yhteisöllisyyttä ja osallisuutta sekä vastata toimintaympäristön muutoksiin.
– Meille oli syntynyt jo idea yhteistyöstä Kuntoutussäätiön kanssa, kun ohjelma ja sitä kautta rahoitus avautuivat. Tämä tuli tarpeeseen, sillä kuntoutustuella olevilla on erittäin tiukka rahoituskehikko. On tärkeää herättää yhteiskunnallista keskustelua, miten mahdollistamme ihmisille siirtymisen erilaisista elämäntilanteista ja tukimuodoista opiskelijaksi. Kaikilla tulisi olla oikeus osata tai hankkia osaamista, Raussi kiteyttää.
Vaikka yhteistyö on lähtenyt liikkeelle yhdestä hankkeesta, tarkoituksena on luoda pysyviä toimintamalleja ja oppimispolkuja. Osaamismerkit ovat myös toimiva konsepti monelle työnantajalle täsmäosaajien kouluttumiseksi yhä nopeammin muuttuvassa toimintaympäristössä.