17.6.2022
![Kuvassa tunnelmallinen valtatiemaisema](/sites/default/files/styles/renewal_main_image_xl_1x/public/2022-06/Oikeus%20osata%20v%C3%A4yli%C3%A4%20vai%20valtateit%C3%A4%20kansi.png?h=d962104d&itok=it8J1FQa)
Oikeus osata hankkeessa yhtenä tavoitteena on ollut kehittää ja edistää ammatillisten oppilaitosten opiskelijoiden jatko-opintovalmiuksia ja sisäänpääsymahdollisuuksia ammattikorkeakouluihin. Ekami, Taitotalo ja Eduko ovat olleet yhteistyökumppaneita tässä OOO-hankkeessa ja jakaneet pitkin matkaa omia kokemuksiaan ja kehittämisajatuksiaan yhdessä keskustellen ja innovoiden.
Valtakunnallisesti ammattikorkeakouluilla on erilaisia tapoja tarjota näitä jatko-opintomahdollisuuksia, joten niiden kartoittaminen on ollut tarpeellista, jotta ammatillisissa oppilaitoksissa osataan ohjata opiskelijoita heti alusta alkaen oikeaan suuntaan. Kerromme tässä blogissamme hankkeen aikana saavutetuista tuloksista ja siitä, miten tulemme jatkamaan työskentelyä hankkeen jälkeenkin.
Kotkan-Haminan seudun koulutuskuntayhtymä, Ekami on tehnyt jo useamman vuoden Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK:n kanssa yhteistyötä mahdollisuudesta tarjota toisen asteen opiskelijoille jatkoväyläopintoja. Yhteistyö on toiminutkin useammalla eri koulutusalalla hyvin sekä jatkuvasti, kuten sosiaali- ja terveysalalla, liiketoiminnalla sekä logistiikka-alalla. Molemmilla osapuolilla on halu kehittää jatkoväyläprosessia entistä paremmaksi.
Tällä hetkellä Ekamilla on kolme hanketta, jotka keskittyvät jokainen omalla näkökulmallaan kehittämään väyläopintoja. Yksi hankkeista on totta kai OOO-hanke, ja kaksi muuta ovat Perusteista poluille (PePo) sekä Ohjauksen nivelet kuntoon (ONK) -hanke. Hankkeet ovat tehneet tiivistä yhteistyötä organisaation sisällä auttaen ja tukien toinen toistaan. Yhtenä tärkeänä lopputuloksena voidaan pitää ONK-hankkeessa tehtyä opinnäytetyötä, jossa on väyläopiskelijoiden haastatteluilla selvitetty väyläopiskelijoiden hyvän ohjauksen käytänteet ja periaatteet. Opinnäytetyö luo mahdollisuuden kehittää toimintaa palvelumuotoilun periaatteiden mukaisesti entistä paremmaksi sekä mataloittaa uusien alojen kynnystä aloittaa ja tarjota toimivaa sekä tukevaa väyläopintojen prosessia.
Toinen tärkeä lopputulos on PePo-hankkeessa luotu yhteisten opintojen paikallinen tutkinnon osa, joka keskittyy sekä valmistaa opiskelijaa ammattikorkeakoulun yhteisiin opintoihin. Paikallisena tutkinnon osana on mahdollista suorittaa kolme osaamispistettä joko toisena tai kolmantena opiskeluvuonna, ja se tietysti kohdennetaan valinnaisiin yhteisiin opintoihin. Paikallisessa tutkinnon osassa keskitytään ajattelutaitojen kehittämiseen, essee-vastauksen kirjoittamiseen ja tiedonhakuun, academic readingiin and writingiin ja matemaattisten taitojen kehittämiseen. Nämä opiskeltavat aiheet nähdään tärkeinä kokonaisuuksina, jotta ammatillisesta koulutuksesta tuleva opiskelija selviää matalammalla kynnyksellä korkeakouluopinnoista. Aiheet sekä erilaiset tehtävät ovat käyty yhdessä ammattikorkeakoulun opettajien kanssa läpi, jotta ne keskittyvät Xamkin linjauksiin ja kokonaisuuksiin esimerkiksi lähdeviittausten osalta.
Taitotalon AMK-väyläopintotarjonnan kehittämisessä OOO-hankkeessa lähdettiin kartoittamaan niitä mahdollisuuksia, mitä pääkaupunkiseudun ja Oulun seudun ammattikorkeakoulut tarjoavat toiseen asteen opiskelijoille. Taitotalossa on ollut jo aiemmin tarjolla Metropolian väyläopintoja muotoilijan sekä tieto- ja viestintätekniikan insinööritutkintoon. Metropolian kanssa yhteistyötä lähdettiin laajentamaan hankkeen puitteissa sairaanhoitajaopintoihin ja syksyllä yhteistyötä laajennetaan myös tradenomiopintoihin. Sosiaali- ja terveysalan jatko-opintomahdollisuuksia väylien muodossa edistettiin myös Diakin kanssa, jonka tarjonnasta löytyy sairaanhoitajaopintojen lisäksi sosionomiopintoja sosiaalipuolen opinnoista kiinnostuneille Taitotalon opiskelijoille. Taitotalon toinen toimintapaikkakunta löytyy Oulusta, joten yhteistyön kartoitus- ja aloitustyö on ollut luontevaa myös Oamkin kanssa. Yhteistyön tuloksena tullaan tulevaisuudessa hyödyntämään Oamkin Highway-tarjontaa myös Taitotalon opiskelijoille.
Taitotalossa on lähdetty kehittämään myös yhteisten tutkinnon osien tarjontaa opiskelijoiden jatko-opintovalmiuksien lisäämiseksi, koska niiden merkitys korostuu jatko-opintokelpoisuuden rinnalla. Suunnitteilla on myös suunnata niitä yhteisten tutkinnon osien valinnaisiin opintoihin aina 9 osaamispisteeseen saakka. Sisällöllisenä pohjana hyödynnetään muun muassa vuosittain julkaistavaa Pääsyopas ammattikorkeakouluun -kirjaa, jonka avulla opiskelijat voivat valmentautua myös pääsykokeissa vaadittavaan osaamiseen, vaikka pääsisivätkin sisään erillishaun kautta. Pääsyoppaan avulla opiskelija voi kartoittaa itse myös niitä osa-alueita, joihin haluaa panostaa selviytyäkseen tulevista ammattikorkeakouluopinnoistaan tai tarvittaessa AMK-valintakokeista.
Kouvolan Ammattiopisto Oy:n jatkuvan oppimisen opiskelijoille luotiin OOO-hankkeen toimin ensimmäistä kertaa mahdollisuus väyläopintoihin yhteistyössä Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulun kanssa. Opinto-ohjaaja koordinoi väylälle hakeutumista, tiedotti opiskelijoita sekä ohjasi opiskelijaa jatko-opintoja ajatellen hyödyllisten AMK-opintojen valitsemisessa. Väyläopintoja (insinööri AMK ja sairaanhoitaja AMK) opiskeli OOO-hankkeen pilotissa kaksi perustutkinto-opiskelijaa. Sopivia kursseja oli tarjolla kummallekin syksyn 2021 - kevään 2022 aikana kolme 5 op kurssia ja kumpikin sai 15 op suoritettua kiitettävin arvosanoin. Väyläopinnot HOKSattiin perustutkinto-opintojen lomaan ja ne toteutuivat tällä kertaa verkkopedagogisina.
Ammatinopettajat suhtautuivat väyläopintoihin myönteisesti. Toinen jatko-opintoihin liittyvä kehittämistehtävä OOO-hankkeessa liittyi opiskelijan jatko-opintovalmiuksiin. Päädyimme hyvin suoraviivaisesti rakentamaan yhteisten tutkinnonosien valinnaiset matematiikan, fysiikan ja kemian sekä äidinkielen, suomi toisena kielenä ja vielä englannin sisällöt vastaamaan ammattikorkeakoulutuksen pääsykokeen vaatimuksia. Keskustelua aiheesta herätti se, että pitäisikö olla tarjolla kahta eri vaatimustasoa olevia valinnaisia yhteisiä tutkinnonosia - toiset jatko-opintoihin pyrkiville ja toiset niille, joita jatko-opinnot eivät houkuttele. Kumpikin pilotissa ollut opiskelija osallistui oman alansa pääsykokeisiin ja jännitys tiivistyykin nyt tuloksia odotellessa.
Jatko-opintoihin suuntautuminen urasuunnitelman mahdollisuutena suoraan toisen asteen ammatillisesta koulutuksesta valmistumisen jälkeen on herättänyt keskustelua kouluttajakunnassa sekä myös esihenkilötasolla. Edelleen ajatellaan vahvasti, että toisen asteen ammatillisen koulutuksen tavoitteena on tuottaa työntekijöitä työelämää ja yrityksiä varten. Asiakkuusnäkökulma on vahvasti yrityspainotteinen, vaikka myös opiskelijan asiakkuus tunnistetaan. Valtioneuvoston koulutuspoliittinen selonteko (2021) asettaa kuitenkin selvän tavoitteen, jonka mukaisesti vuoteen 2030 mennessä 25–34-vuotiaista 50 % olisi korkeakoulutettuja. Tätä tavoitetta kohden ohjaamme opiskelijoitamme myös toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa kannustamalla heitä tietoisiin uravalintoihin, joista yhtenä vaihtoehtona ovat jatko-opinnot korkeakoulussa.
Kirjoitus on kirjoitettu osana Oikeus osata kaikille -hanketta. Kirjoittajat:
Miia Arppe, Taitotalo
Antti Avelin, Ekami
Hannaleena Suumäki, Ekami
Sari Laiho, Eduko
Lähteet:
Valtioneuvoston koulutuspoliittinen selonteko. Valtioneuvoston julkaisuja 2021:24. Saatavissa: Valtioneuvoston koulutuspoliittinen selonteko. [viitattu 9.6.2022].
![Miia Arppe](/sites/default/files/styles/user_image_small_114_x_114_/public/2019-12/Miia-Arppe-nettikuva.jpg?itok=nhFYqZjX)